KURZUS: Műszaki diagnosztika

MODUL: Előadások

2. hét: A diagnosztika helye az üzemfenntartásban

| A lecke célja: a gépész- és járműmérnök hallgatók megismertetése az üzemfenntartás és a műszaki diagnosztika területén alkalmazott alapfogalmakkal és azok műszaki tartalmával, az üzemfenntartás és a műszaki diagnosztika kapcsolatával és egymásra épülésével.
Követelmény: Az alapfogalmak megismerése és tartalmi elsajátítása.
A tananyag elsajátításának becsült időszükséglete: 90 perc
A leckében előforduló kulcsfogalmak: üzemfenntartás, terotechnológia, karbantartás, javítás, selejtezés, bontás, beszerzés
Az üzemfenntartás jellemzői és alapfogalmai
Az üzemfenntartás célja
Az üzemfenntartás célja:
a gyártás folytonosságának fenntartása, a berendezések üzemképességének megőrzése, a károk és a termelés kiesések megelőzése,
Az üzemfenntartás fogalma:
Az üzemfenntartás azon műszaki, gazdasági, szervezési intézkedések összessége, amely egy rendszer előírt üzemképességének megőrzésére vagy visszaállítására, illetve a hiba okok felderítésére irányul.
Az üzemfenntartás négy célja:
1. | A gépekben és berendezésekben megtestesülő értékek megőrzése. (maximális élettartam biztosítása)
2. | A váratlan üzemzavarok és termelés kiesése.
3. | Környezetvédelem és a minőség javítása.
4. | A gépek és berendezések "üzemeltetési élete" során a költségek minimalizálása. (terotechnológia)
A terotechnológia fogalma:
Egy rendszerszemléletű fenntartási koncepció kidolgozására irányuló igény, amely az állóeszközök újratermelési folyamatára irányul.
A terotechnológia fontos részét képezi az "Élettartam Menedzsment", amelynek feladata az ezzel kapcsolatos irányelvek, módszerek és eljárások kifejlesztése és folyamatos gondozása különösen a következő területeken:
beszerzési eljárásokkal szemben támasztott követelmények, projektmenedzsment eljárások és módszerek, egyetértési nyilatkozatok és szerződési módozatok, minőségbiztosítási követelmények, élettartam-információ keretek, kockázatmenedzsment követelmények, rendszerben tartási környezet és a teszteljárások követelményei, a rendszerben tartás biztosításának követelményei, az erkölcsi kopás (avulás) menedzsment-követelményei, technikai interoperábilitási követelmények, a rendszerből történő kivonás követelményei.
A terotechnológiának a hazai körülmények között legjobban a komplex fenntartási rendszer felel meg.
A terotechnológia egy olyan fenntartási koncepció, amely lényegében egy ciklikusan ismétlődő körfolyamatot jelent, amely a következő tevékenységeket foglalja magában eszközök (általában az eszközök) tervezését, gyártását, üzembeállítását, üzemeltetését, alkalmazását, folyamatos állagmegóvását és teljesítménytartalékának időszakos helyreállítását, valamint ezekkel a folyamatokkal együtt járó, kapcsolódó gazdálkodási feladatok ellátását.
A fejlett országokban a foglalkoztatottak 5-10% ezen a területen dolgozik, és erre a területre fordítják az összbevétel közel 10%-át.
A fenntartás költségek csökkentése a számítástechnika, a méréstechnika és a korszerű diagnosztikai eljárások bevezetésével érhető el anélkül, hogy termeléskiesés, vagy váratlan gépmeghibásodás következne be.
Az üzemfenntartás blokksémája
Az üzemfenntartás blokksémája
1. ábra
Karbantartás:
Az üzemfenntartásnak az a részfeladata, amely magába foglalja mindazokat a ciklikusan megismétlődő műveleteket, amelyeket el kell végezni a gépek megbízhatóságának és rendeltetésszerű használatának megőrzése érdekében.
Legfontosabb jellemzői:
tervszerű megelőző (preventív) műveletsor elvégzése előírt megbízhatóság teljesítése.
Javítás:
A természees elhasználódás, sérülés vagy tervezési és gyártási hibák következtében szükségessé váló, nem egyértelműen meghatározott technológia alapján végzett műszaki beavatkozás, a gép és berendezés üzemképességének helyreállításának érdekében.
Felújítás:
A nagy értékű, vagy nehezen pótolható gépek és berendezések élettartamának meghosszabbítása olyan mérvű szerkezet- és alkatrész cserével, amelyek a gépek és berendezések műszaki megbízhatóságát közel eredeti szintre állítják vissza, vagyis működés szempontjából közel egyenértékű lesz az újakéval (másik ismert megnevezése: nagyjavítás).
Legfontosabb jellemzői:
teljes szétszerelés, minden alkatrész hiba-felvételezése és teljes összeszerelés új, felújított és visszaépíthető alkatrészekből rekonstrukciós tevékenység, amely jelentős értéknöveléssel jár (a felújítás előtt 30%-os műszaki állapot => a felújítást követően 85-90%-os műszaki állapot)
Selejtezés:
Olyan komplex-műszaki- gazdasági tevékenység, melynek során az elhasználódott berendezést vagy gépet műszaki- gazdasági-szempontok miatt az üzemből kivonják.
Műszaki selejt:
Amikor a gép vagy berendezés gyakran meghibásodik, pontatlan és gazdaságtalanul üzemel, tehát a további üzemeltetése működési és biztonságtechnikai problémákkal terhelt.
Közgazdasági selejt:
Amikor az amortizációs kulcs leírása szerint az eszköz nettó értéke "0 Ft.", amelyet eszmei értéken tartanak nyilván.
Különböző berendezések különböző értékkel járulnak hozzá az adott vállalat tőke tulajdonához. Egy új berendezés értéke új korában beszerzési árával megegyező érték, majd minden évben az amortizációs kulcsának megfelelő értekkel csökkentett értéken veszik figyelembe. Amikor a berendezés "0 Ft." értékre fut onnantól kezdve közgazdasági selejt. Az amortizációs kulcs mértéke különböző berendezéseknél más és más mértékű:
és általános rendeltetésű számítástechnikai gépek, berendezések: 33%/év, ipari robotok: 33%/év, személygépkocsik: 20%/év, tárgyi eszközök, kortárs képzőművészeti alkotás: 14,5%
Bontás:
Selejtezett, vagy egyéb okból, üzemeltetésből végleg kivont gépek és berendezések szakszerű szétszerelése a használható, vagy felújítható alkatrészek kinyerése, valamint az anyagok újra hasznosítása céljából.
A bontással kapcsolatban érdemes tudni, hogy a 2004-es Európai Unió-hoz való csatlakozást követően el indultak az egyeztetések, mely alapján a magyarországi bontokra érvényes szabályzókat harmonizálták az európai normákhoz, ennek első eredménye a:
64/2009. (XI. 23.) KHEM rendelet a közúti járművek bontásának feltételeiről, amelynek fontosabb paragrafusai:
1. § A rendelet hatálya a közúti közlekedésről szóló törvény szerinti járműbontó tevékenységet végző regisztrált bontó-hulladékkezelő vállalkozásokra (a továbbiakban: járműbontó) terjed ki.
2. § (1) A járművek bontásához a közlekedési hatóság által kiállított bontási engedély (a továbbiakban: "bontási átvételi igazolás") szükséges.
(2) A bontási átvételi igazolás sorszámozott, szoros számadású okmány, amely igazolja a tulajdonosa által tovább üzemeltetni nem kívánt jármű hulladékként, elbontási célból történt átadását és átvételét.
3. § A bontási átvételi igazolást a közlekedési hatóság - informatikai rendszere - útján a járműbontó közreműködésével állítja ki. A járműbontó a kiállítást megelőző vizsgálatban akkor működhet közre, ha rendelkezik a külön jogszabályban meghatározott személyi és dologi feltételekkel, és vele a közlekedési hatóság a közreműködés tárgyában megbízási szerződést kötött.
4. § (1) A járműbontó a bontási átvételi igazolás kiállítását megelőző vizsgálatban az 1. számú mellékletben meghatározott ügyrend szerint eljárva megállapítja, hogy
a) a jármű azonosítható-e, b) az alvázszám eredeti gyártóművi beütésű-e, c) a motorblokk típusára és származására jellemző módon azonosító jellel (számmal) ellátott-e, d) a jármű azonos-e a kérelmező által átadott okmányon szereplő járművel, e) a fődarabok és a karosszéria oldható kötésekkel rögzített, különválasztható külső burkolólemez elemei milyen mértékben hiányoznak.
(2) A járműbontó az (1) bekezdés szerinti adatokat rögzíti a közlekedési hatóság informatikai rendszerében.
5. § (1) Amennyiben a jármű vizsgálatát követően a közlekedési hatóság megállapítja, hogy a jármű bontásra átvehető, kiállítja a bontási átvételi igazolást.
(2) A bontási átvételi igazolás tartalmazza
a) a kiállító hatóság nevét és címét, b) a járműbontó nevét, székhelyét és nyilvántartási számát, c) a környezetvédelmi hatóság által kiadott veszélyes hulladékkezelésre jogosító engedély számát és időbeli hatályát, d) a bontási átvételi igazolásszámát, kiállításának helyét és idejét, e) az átvett gépjármű azonosító adatait (államjelzés, rendszám, alvázszám, járműkategória, gyártmány, típus, gyártási év, törzskönyv száma, forgalmi engedély száma), f) az átvett gépjármű tulajdonosának adatait (neve, címe, székhelye, állampolgársága, személyazonosság igazolására szolgáló igazolvány száma), g) a jármű tulajdonosának visszavonhatatlan nyilatkozatát arról, hogy a járművet tovább üzemeltetni nem kívánja, azt hulladéknak tekinti, h) a járműbontó nyilatkozatát a jármű átvételéről és annak veszélyes hulladékként történő további kezeléséről, i) a jármű tulajdonosának aláírását.
6. § (1) A járműbontó a vizsgálat során elvégzi a bontás során kinyerhető alkatrészek minőség-ellenőrzését.
(2) A minőség-ellenőrzés eredménye alapján az alkatrészt, illetve tartozékot színjelzéssel kell ellátni. A javítás nélkül beépíthető alkatrész, vagy tartozék kék, a javítható, vagy felújítható alkatrész piros színjelzésű.
(3) Az alkatrész, illetve tartozék kereskedelmi értékesítése esetén az alkalmazott színjelzést a számlán a szín megnevezésével fel kell tüntetni.
A bemutatott kormányrendeletet 2014-ben kiegészítették a következő rendelettel, amely jelenleg is érvényes:
369/2014. (XII. 30.) Korm. rendelet a hulladékká vált gépjárművekről, amely szerint:
kizárólag bontó végezheti a hulladékká vált autók szárazra fektetését, bontását és az azokból származó bontott alkatrészek, tartozékok, összetevők és anyagok újrahasználatra történő előkészítésre, előkezelésre, hasznosításra, továbbá ártalmatlanításra történő továbbadását.
A bontás a jármű tulajdonos szempontjából is fontos, mivel:
a járműtulajdonos vagy meghatalmazottja a "Bontási átvételi igazolás" első példányával igazolja az közlekedési igazgatási hatóságnál (okmányirodánál) a jármű forgalomból kivonásához a bontásra történő átadást, amellyel végleg ki tudja vonni a járművet a forgalomból.
Beszerzés (pótlás):
Műszaki és gazdasági szempontok alapján beszerzésre kerülő új, korszerűbb gépeket és berendezéseket értjük.
Üzemfenntartási módszerek
1. | Fenntartás szükségszerinti javítással (tűzoltó módszer),
2. | Fenntartás tervszerű megelőző karbantartással,
3. | Műszaki állapotvizsgálat alapján végzett fenntartás
Fenntartás szükségszerinti javítással
Jellemzői:
A meghibásodás bekövetkezése után végezzük. A berendezések kényszerleállásig üzemelnek. A meghibásodások váratlanul következnek be. Előnye, hogy az egyes alkatrészek az elhasználódás határáig kihasználhatók. Hátrány, hogy a javítási leállás előre nem ütemezhető, ezért az üzemből való hosszabb kiesés a jellemző. A váratlanul bekövetkező meghibásodások időben való fel nem ismerése további meghibásodásokat eredményez. Egyszerű, kis bonyolultságú gépeknél alkalmazzák.
Tervszerű megelőző karbantartás
Jellemzői:
Előre meghatározott időnként kerül sor a gép karbantartására, valamint kis-, közép- és nagyjavítására. A javítások között szerkezeti és pontossági vizsgálatok vannak. A ciklus hosszát az üzemelési idő és az igénybevétel határozza meg. A javítási időt pedig a gép bonyolultsága határozza meg. A javítások mértékétől függően- sor kerül gépalkatrészek, egységek cseréjére, függetlenül attól, hogy a gépegység még használható lenne, vagy nem. A rendszer jósága alapvetően a ciklusidő meghatározásának pontosságától függ. A gépek és berendezések konstrukciós tulajdonságainak pontos ismeretét tételezi fel.
Műszaki állapotvizsgálat alapján végzett fenntartás
Jellemzői:
A legkorszerűbb üzemfenntartási stratégia a gépek és berendezések állandó vagy időközönkénti megfigyelése, állapot- felügyelete. (információ gyűjtés) Az állapotot jellemző adatok esetleg vészjel (alarm), figyelmeztető jel képzésére is fel lehet használni. A gépleállás és alkatrészcsere valóban csak indokolt esetben. A diagnosztika feladata az állapot megfigyelés.
Műszaki diagnosztika alkalmazása gépjárműfenntartásban
Az autóvezetők számára a biztonságot, a minőséget, az üzemanyag takarékosságát és a megbízhatóságot részben az elektronika adja.
A korszerű autók bonyolult szerkezetek, melyek tele vannak tűzdelve elektronikával és mégis karbantartás igényesek.
A gépjármű diagnosztikát sok esetben alkalmazhatjuk hibakeresésre.
A hibakeresés folyamán meghatározott utakat meghatározott lépésekkel kell bejárni, és a "csomópontokban" a szakembernek döntéseket kell hoznia. Ez a probléma pontos ismeretét igényli. Mivel a hibakeresési algoritmusok már nagyon bonyolultak ezért az irányított hibakeresést a gyári szakértő rendszerteszter végzi el. A rendszerteszter a soros oldali információk alapján az adott esetre felállítja a diagnosztikai algoritmust, vizsgálatot végez, tanácsol és a műveletsort közli a szerelővel. Intelligens diagnosztikai központ és távdiagnosztika.
A műszaki diagnosztika fontos eszköze a gépjárműfenntartásnak. A karbantartási, a javítási és a felújítási műveleteknél hibafeltárásra és a helyes beállítások elvégzésére alkalmasak.
Az ellenőrzési műveletek alkalmazhatók:
üzemi hibák feltárására, pillanatnyi műszaki állapot meghatározására, a gépkocsi helyes beállítási értékeinek rendszeres ellenőrzésére.
Az állapotvizsgálatok során meghatározható az alkatrészek elhasználódása a forgalmi üzembiztonsági követelmények szempontjából.
A gépjárművek vizsgálatánál alkalmazhatunk műszer nélküli- hagyományos eszközökkel végzett- és műszeres diagnosztikai vizsgálatokat.
A vizsgálati műveletekhez szorosan kapcsolódnak a beállítási, a beszabályozási és hibaelhárítási munkák!
A járműállomány rohamos növekedésével együtt járó fokozott közlekedésbiztonsági követelmények és a jelentős karbantartási munkaigény kielégítésére a hagyományos ellenőrzési eljárások nem felelnek meg.
A hagyományos hibafeltárási eljárások hátránya, hogy bizonyos esetekben a szerkezeti részeket meg kellett bontani, rendszerint jelentős rongálódást okozva.
A diagnosztikai tevékenység alatt értjük:
a szerkezeti részek rejtett hibáinak - megbontás nélküli - kimutatását készülékekkel és műszerekkel, a gépjármű közlekedésbiztonságra ható műszaki jellemzők értékelését, A gépjármű műszaki állapotának meghatározását.
Gépkocsik vizsgálati műveletei
Feladata:
gépkocsik beállítási értékeinek rendszeres ellenőrzése, hibák feltárása, a gépkocsi pillanatnyi állapotának meghatározása,
Gépjármű vizsgálati módszerek fajtái
2. ábra
A diagnosztikai vizsgálatok csoportosítása
Általános diagnosztika: A teljes gépkocsira irányuló vizsgálat, amikor műszakilag elfogadott módszerekkel, technológiai eszközökkel és műszerekkel ellenőrzik a gépkocsi valamennyi, az üzemeltetés szempontjából lényeges paramétereit.
Egyedi diagnosztika: Egy differenciált vizsgálati módszer, amikor az ellenőrzés csak a rendellenességet okozó egységre vagy gazdaságtalan üzemeltetés esetén a beszabályozási, javítási igények megállapítására irányul.
A diagnosztikai vizsgálatok előnyei:
lehetőséget biztosít olyan mérések elvégzésére, amelyeket a régi feltárással elvégezni nem lehet, a műszeres feltárás a karbantartó munkát termelékenyebbé teszi, a karbantartási tevékenység minőségét javítja, a jármű közlekedés biztonságát növeli, a gazdaságos üzemeltetést és a környezetvédelmet elősegítik.
A fenntartási tevékenységek szervezésénél fontos feladat a diagnosztikai vizsgálatok helyes beillesztése a fenntartási rendszerekbe.
A szolgáltató létesítményekben a személygépkocsi tulajdonosok igényeinek megfelelően, az üzemeltető telepeken pedig beépítve a karbantartási rendszer szemletechnológiájába, végeznek diagnosztikai vizsgálatokat.
A vizsgálati helyeknek megfelelően:
Soros elrendezés, Párhuzamos elrendezés,
Soros elrendezés:
Alkalmazása:
gépjármű üzemeltető létesítményekben, hatósági vizsgáló állómásoknál,
A külföldi és hazai tapasztalatok alapján három- ill. ötállásos pályák a legmegfelelőbbek.
A gépkocsi álláshelyek soros elrendezése
3. ábra
Háromállásos vizsgálópálya lehetséges technológiai sorrendje
Pl. Volán társaságok, Közlekedési központok esetén a diagnosztikai pályán 3 db gépkocsi álláshely van, ahol kb. 120...130 adatot mérnek és ellenőriznek.
A háromállásos soros elrendezésű diagnosztikai sor feladatainak egy lehetséges felosztása az álláshelyek között
1. táblázat
A diagnosztikai vizsgálat folyamán a járművet végig kíséri egy diagnosztikai lap, amely régen papír alapú volt lásd. 4. ábra, de napjainkban már jellemzően számítógép alapú (a szolgáltató cégek többnyire SAP (integrált vállalatirányítási rendszer) rendszereket használnak).
Papír alapú diagnosztikai lap
4. ábra
A háromállásos soros elrendezésű diagnosztikai sor egy lehetséges elrendezésének alaprajza
5. ábra
Párhuzamos elrendezésű vizsgálati helyek:
Általában a Márkaszervizekre és kisebb szolgáltató létesítményekre jellemző, amelynek oka az ügyfelek egyéni igényeinek gyors kiszolgálása.
A gépkocsi álláshelyek párhuzamos elrendezése
6. ábra
A háromállásos párhuzamos diagnosztikai sor feladatainak egy lehetséges felosztása az álláshelyek között
7. ábra
A háromállásos párhuzamos diagnosztikai sor egy lehetséges elrendezésének alaprajza
8. ábra

| Teszt kérdések
1. Válassza ki a karbantartásra igaz állítást!
| Az üzemfenntartásnak az a részfeladata, amely magába foglalja mindazokat a ciklikusan megismétlődő műveleteket, amelyeket el kell végezni a gépek megbízhatóságának és rendeltetésszerű használatának megőrzése érdekében.
| A természetes elhasználódás, sérülés vagy tervezési és gyártási hibák következtében szükségessé váló, nem egyértelműen meghatározott technológia alapján végzett műszaki beavatkozás, a gép és berendezés üzemképességének helyreállításának érdekében.
| A nagy értékű, vagy nehezen pótolható gépek és berendezések élettartamának meghosszabbítása olyan mérvű szerkezet- és alkatrész cserével, amelyek a gépek és berendezések műszaki megbízhatóságát közel eredeti szintre állítják vissza, vagyis működés szempontjából közel egyenértékű lesz az újakéval
| Azon műszaki, gazdasági, szervezési intézkedések összessége, amely egy rendszer előírt üzemképességének megőrzésére vagy visszaállítására illetve a hiba okok felderítésére irányul.
2. Válassza ki az üzemfenntartásra jellemző állítást!
| Az üzemfenntartásnak az a részfeladata, amely magába foglalja mindazokat a ciklikusan megismétlődő műveleteket, amelyeket el kell végezni a gépek megbízhatóságának és rendeltetésszerű használatának megőrzése érdekében.
| A természetes elhasználódás, sérülés vagy tervezési és gyártási hibák következtében szükségessé váló, nem egyértelműen meghatározott technológia alapján végzett műszaki beavatkozás, a gép és berendezés üzemképességének helyreállításának érdekében.
| A nagy értékű, vagy nehezen pótolható gépek és berendezések élettartamának meghosszabbítása olyan mérvű szerkezet- és alkatrész cserével, amelyek a gépek és berendezések műszaki megbízhatóságát közel eredeti szintre állítják vissza, vagyis működés szempontjából közel egyenértékű lesz az újakéval
| Azon műszaki, gazdasági, szervezési intézkedések összessége, amely egy rendszer előírt üzemképességének megőrzésére vagy visszaállítására illetve a hiba okok felderítésére irányul.
3. Válassza ki a javításra jellemző állítást!
| Az üzemfenntartásnak az a részfeladata, amely magába foglalja mindazokat a ciklikusan megismétlődő műveleteket, amelyeket el kell végezni a gépek megbízhatóságának és rendeltetésszerű használatának megőrzése érdekében.
| A természetes elhasználódás, sérülés vagy tervezési és gyártási hibák következtében szükségessé váló, nem egyértelműen meghatározott technológia alapján végzett műszaki beavatkozás, a gép és berendezés üzemképességének helyreállításának érdekében.
| A nagy értékű, vagy nehezen pótolható gépek és berendezések élettartamának meghosszabbítása olyan mérvű szerkezet- és alkatrész cserével, amelyek a gépek és berendezések műszaki megbízhatóságát közel eredeti szintre állítják vissza, vagyis működés szempontjából közel egyenértékű lesz az újakéval
| Azon műszaki, gazdasági, szervezési intézkedések összessége, amely egy rendszer előírt üzemképességének megőrzésére vagy visszaállítására illetve a hiba okok felderítésére irányul.
4. Válassza ki a felújításra jellemző állítást!
| Az üzemfenntartásnak az a részfeladata, amely magába foglalja mindazokat a ciklikusan megismétlődő műveleteket, amelyeket el kell végezni a gépek megbízhatóságának és rendeltetésszerű használatának megőrzése érdekében.
| A természetes elhasználódás, sérülés vagy tervezési és gyártási hibák következtében szükségessé váló, nem egyértelműen meghatározott technológia alapján végzett műszaki beavatkozás, a gép és berendezés üzemképességének helyreállításának érdekében.
| A nagy értékű, vagy nehezen pótolható gépek és berendezések élettartamának meghosszabbítása olyan mérvű szerkezet- és alkatrész cserével, amelyek a gépek és berendezések műszaki megbízhatóságát közel eredeti szintre állítják vissza, vagyis működés szempontjából közel egyenértékű lesz az újakéval.
| Azon műszaki, gazdasági, szervezési intézkedések összessége, amely egy rendszer előírt üzemképességének megőrzésére vagy visszaállítására illetve a hiba okok felderítésére irányul.
5. Válassza ki az üzemfenntartás főtevékenységeit!
| Felújítás
| Selejtezés
| Karbantartás
| Beszerzés
| Javítás
| Bontás
6. Válassza ki az üzemfenntartás melléktevékenységeit!
| Felújítás
| Selejtezés
| Karbantartás
| Beszerzés
| Javítás
| Bontás
7. Válassza ki a fenntartás szükségszerinti javítással (tűzoltó módszer) karbantartási rendszerre jellemző állításokat!
| A berendezések kényszerleállásig üzemelnek
| A gépleállás és alkatrészcsere valóban csak indokolt esetben.
| A ciklus hosszát az üzemelési idő és az igénybevétel határozza meg.
| A meghibásodások váratlanul következnek be.
| Az állapotot jellemző adatok esetleg vészjel (alarm), figyelmeztető jel képzésére is fel lehet használni.
| Előre meghatározott időnként kerül sor a gép karbantartására, valamint kis-, közép- és nagyjavítására.
| A rendszer jósága alapvetően a ciklusidő meghatározásának pontosságától függ.
| A legkorszerűbb üzemfenntartási stratégia a gépek és berendezések állandó vagy időközönkénti megfigyelése, állapot- felügyelete.
| Egyszerű, kis bonyolultságú gépeknél alkalmazzák.
8. Válassza ki a tervszerű megelőző karbantartási rendszerre jellemző állításokat!
| A berendezések kényszerleállásig üzemelnek
| A gépleállás és alkatrészcsere valóban csak indokolt esetben.
| A ciklus hosszát az üzemelési idő és az igénybevétel határozza meg.
| A meghibásodások váratlanul következnek be.
| Az állapotot jellemző adatok esetleg vészjel (alarm), figyelmeztető jel képzésére is fel lehet használni.
| Előre meghatározott időnként kerül sor a gép karbantartására, valamint kis-, közép- és nagyjavítására.
| A rendszer jósága alapvetően a ciklusidő meghatározásának pontosságától függ.
| A legkorszerűbb üzemfenntartási stratégia a gépek és berendezések állandó vagy időközönkénti megfigyelése, állapot- felügyelete.
| Egyszerű, kis bonyolultságú gépeknél alkalmazzák.
9. Válassza ki a műszaki állapotvizsgálat alapján végzett fenntartási rendszerre jellemző állításokat!
| A berendezések kényszerleállásig üzemelnek
| A gépleállás és alkatrészcsere valóban csak indokolt esetben.
| A ciklus hosszát az üzemelési idő és az igénybevétel határozza meg.
| A meghibásodások váratlanul következnek be.
| Az állapotot jellemző adatok esetleg vészjel (alarm), figyelmeztető jel képzésére is fel lehet használni.
| Előre meghatározott időnként kerül sor a gép karbantartására, valamint kis-, közép- és nagyjavítására.
| A rendszer jósága alapvetően a ciklusidő meghatározásának pontosságától függ.
| A legkorszerűbb üzemfenntartási stratégia a gépek és berendezések állandó vagy időközönkénti megfigyelése, állapot- felügyelete.
| Egyszerű, kis bonyolultságú gépeknél alkalmazzák.